КІБЕРБЕЗПЕКА В СОЦІАЛЬНИХ ОНЛАЙН-МЕРЕЖАХ: ЕФЕКТИ БАЗОВИХ ПРАГНЕНЬ ТА ЕМОЦІЙ МОЛОДІ - Майданевич, Леонід (Електронне фахове наукове видання «Кібербезпека: освіта, наука, техніка», 2026)
У статті представлено результати комплексного теоретико-емпіричного дослідження взаємодії тріади базових прагнень (цікавість, пошукова активність, гра) з фоном базових емоцій (страх, смуток, піднесення, гнів, здивування, огида) у студентів та старшокласників під час використання соціальних онлайн-мереж. Актуальність роботи зумовлена необхідністю врахування психологічних чинників у системах забезпечення кібербезпеки та протидії інформаційно-психологічним впливам. Обґрунтовано теоретичні засади дослідження. Побудована теоретико-множинна модель базових прагнень і емоцій студентів та старшокласників підтвердила свою ефективність як інструмент формалізації складних психологічних явищ (результати засвідчили наявність стійких закономірностей у перетинах відповідних базових прагнень; у низці перетинів зафіксовано відмінності в межах 3-10%, що вказує на варіативність окремих емоційних проявів залежно від позиції ментального акту та специфіки прагнення). Побудована теоретико-множинна модель кількісного та відсоткового відношення проявлених базових прагнень у студентів та учнів в підмножинах дозволила формалізувати особливості емоційно-мотиваційної поведінки молоді під час відвідування соціальних онлайн-мереж, а також: здійснити порівняльний аналіз інтенсивності прояву відповідних прагнень у двох близьких вікових групах; встановити ступінь їх подібності або відмінності за відсотковими показниками. В спадаючому переліку елементів перетину підмножин які входять в множини (базові прагнення) та (базові емоції) проведено ранжування найбільш типових поєднань прагнень та емоцій у студентів та старшокласників при користуванні соціальними онлайн-мережами. Побудовані діаграми кореляції ефектів базових прагнень (цікавість, пошукова активність, гра) студентів та учнів старших класів дають змогу виявити подібності їх мотиваційної структури при користуванні соціальними онлайн-мережами: показники цікавості в обох групах є ідентичними (34%), що свідчить про домінування пізнавального мотиву незалежно від освітнього статусу; пошукова активність та гра демонструють мінімальні відмінності (1%), що підтверджує статистичну близькість розподілу прагнень (пошукова активність – студенти (34%), учні (33%); гра – студенти (32%), учні (33%)). Перспективи подальших досліджень пов’язані, насамперед, із розширенням емпіричної бази. Доцільним є проведення додаткових анонімних опитувань із дотриманням репрезентативності вибірки для уточнення статистичних параметрів виявлених ефектів, зокрема: математичного сподівання, дисперсії та довірчих інтервалів. Це дозволить перевірити стійкість отриманих закономірностей, здійснити їхню валідацію для різних вікових, соціальних і культурних груп користувачів. Результати підтверджують доцільність застосування теоретико-множинного підходу для аналізу психологічних компонентів кібербезпеки. Виявлені залежності створюють теоретичне підґрунтя для прогнозування поведінкових ризиків, удосконалення систем кібергігієни та розроблення інноваційних технологій захисту користувачів у кіберпросторі.