МЕТОДИЧНІ ПІДХОДИ ДО ВИЗНАЧЕННЯ КОЕФІЦІЄНТА ЯКОСТІ ШУМУ - Крючкова, Лариса; Бобро, Руслан (Електронне фахове наукове видання «Кібербезпека: освіта, наука, техніка», 2026)
Інтенсивне використання різнотипних технічних засобів обробки інформації в усіх сферах людської діяльності є на сьогодні нормою. Разом з тим функціонування будь‑якого технічного засобу обробки інформації призводить до формування деякої множини технічних каналів витоку інформації. Одним з найбільш розповсюджених видів технічних каналів витоку інформації є канали, що формуються за рахунок побічних електромагнітних випромінювань та наведень. З метою запобіганню витоку інформації зазначеними технічними каналами використовуються заходи пасивного або активного захисту. Також можливе комбіноване застосування заходів пасивного та активного захисту інформації. Пасивний спосіб захисту передбачає повне електромагнітне екранування приміщень та/ або технічних засобів обробки інформації, часткове екранування окремих вузлів технічних засобів, екранування електричних кіл, що безпосередньо підключаються до технічних засобів та встановлення в ці кола фільтрів. Заходи активного захисту інформації реалізуються шляхом використання генераторів просторового та лінійного електромагнітного зашумлення. З практичної точки зору активний захист інформації має ряд переваг в порівнянні з пасивним захистом, а саме: технічні засоби з пасивним захистом мають більші габарити та вагу; у випадку екранування складніше вирішується питання охолодження внутрішніх функціональних вузлів технічних засобів; модернізація технічних засобів з пасивним захистом (включення до складу технічного засобу нових вузлів іншого виробника з іншим конструктивним виконанням або нових вузлів з новими інтерфейсами), як правило, потребує внесення змін до конструкції електромагнітного екрану; конструктивне виконання електромагнітних екранів завжди містить електромагнітні ущільнювачі та рухомі конструктивні елементи, які в процесі експлуатації технічних засобів зношуються, що призводить до погіршення екрануючих властивостей, а отже і до погіршення рівня захищеності інформації. Таким чином, з точки зору технологічної складності активний спосіб захисту інформації реалізувати простіше ніж пасивний. В цілому при активному способі захисту інформації нормуються такі характеристики та параметри генераторів захисних завад: частотний діапазон, спектральна щільність потужності завади, коефіцієнт міжспектральних кореляційних зв’язків, коефіцієнт якості шуму. Найбільш складними з точки зору методології є визначення такого параметру генераторів завад як коефіцієнт якості шуму. Мета публікації – систематизація та аналітичний огляд методичних підходів до визначення коефіцієнта якості завади та встановлення напрямків їх вдосконалення.