ІНТЕЛЕКТУАЛЬНА СИСТЕМА ДЛЯ РОЗМІЩЕННЯ МІСЬКИХ СТАНЦІЙ ЕКОЛОГІЧНОГО МОНІТОРИНГУ - Паливода, Андрій; Касимбеков , Адлет (Електронне фахове наукове видання «Кібербезпека: освіта, наука, техніка», 2025)
У статті акцентується увага на ключовій ролі інформаційних систем в розвитку екологічної складової сучасних розумних міст (Smart City). Підкреслено, що впровадження технологій IoT та Data Science може значно підвищити ефективність систем моніторингу та управління екологічними параметрами, що, в свою чергу, дозволить своєчасно виявляти та реагувати на екологічні проблеми. Такий підхід у сукупності з застосуванням інтелектуальних інформаційних систем може сприяти оперативному прийняттю ефективних заходів щодо усунення та мінімізації негативного впливу на навколишнє середовище. Проведено огляд попередніх досліджень, присвячених застосуванню різних інформаційних технологій та систем для оптимізації розміщення ресурсів, таких як метеостанції та сенсори моніторингу стану навколишнього середовища. Обґрунтовано, що, хоча лінійні та нелінійні методи забезпечують точні рішення, вони вимагають значних обчислювальних ресурсів. Еволюційні алгоритми пропонують гнучкість, але їх результати можуть бути менш передбачуваними. Зазначено, що еволюційні алгоритми, такі як генетичні алгоритми, демонструють значний потенціал у вирішенні завдань, пов'язаних з великими обсягами даних. Методи машинного навчання здатні виявляти приховані закономірності, але потребують великого обсягу даних для навчання. Мережеві алгоритми оптимізують розміщення станцій з урахуванням топології мережі, хоча їх реалізація може бути складною. У статті також розглядаються питання інтеграції даних з різних джерел, що дозволяє створювати комплексні моделі екологічного стану міста. Це включає в себе використання геоінформаційних систем (GIS) для візуалізації та аналізу даних, що допомагає приймати обґрунтовані рішення щодо управління міським середовищем. У висновку підкреслюється необхідність подальших досліджень для вибору оптимальних алгоритмів вирішення завдань, пов'язаних з розміщенням моніторингових станцій у містах, з урахуванням специфічних вимог кожної конкретної ситуації. Це відкриває перспективи для розвитку методик оптимізації мережі моніторингових станцій контролю стану повітря в розумних містах. Додатково, наголошується на важливості міждисциплінарного підходу, що включає співпрацю між інженерами, екологами та міськими планувальниками для створення стійких та екологічно безпечних міських середовищ. Висвітлено необхідність подальших досліджень для вдосконалення методик оптимізації мережі моніторингових станцій у міських умовах.